אדם שאינו יכול לדבר, כגון שמחובר בגרונו למכשירים שמונעים ממנו דיבור, או שהוא אילם, כיצד יקיים את מצוות ספירת העומר?
כשחל תשעה באב בשבת, יש שנוהגים לא לומר פרקי אבות באותה שבת, כיצד נוהגים בשבת הבאה? אומרים שני פרקים? או שממשיכים מהפרק שדילגו?
ברוך ה' אני חתן ורציתי לשאול האם מותר לי בימים של תשעת הימים לבחור מוצרי חשמל לבית יחד עם הכלה?
לעיתים מתעוררים חיכוכים בין העוסקים בעבודת השליחות, עקב טענה של אחד הצדדים ל"השגת גבול". מה הם הכללים ההלכתיים בנושא זה, וכיצד יש לנהוג כשיש חשש
אדם שאינו יכול לדבר, כגון שמחובר בגרונו למכשירים שמונעים ממנו דיבור, או שהוא אילם, כיצד יקיים את מצוות ספירת העומר?
[1] ראה שו"ע אדה"ז סי' תפט ס"א שמעיקר הדין אומרים שומע כעונה בספירת העומר. וראה פרי חדש ריש הסי' שם. וכן כתב שו"ת מקדש ישראל ימי הספירה סי' כט. וראה בית מתתיהו גבאי ח"א סי' ח אות לז.
[2] בשו"ת רבי עקיבא איגר סי' כט כתב שבכתיבה לא יוצאים ידי חובה. אבל בכף החיים סי' תפט ס"ק כח הביא בשם שו"ת שבות יעקב ח"א סי' ל וקול אליהו ח"א סי' ל ואגורה באהליך דף יא שכן יצא ידי חובה בכתיבה. וראה עוד שו"ת דברי שלום ח"ד סי' מג שהאריך במחלוקת הפוסקים בזה.
[3] ראה שו"ע אדה"ז סי' סב ס"ג, שאף שאינו יוצא בזה במצוות הצריכות דיבור, מכל מקום האנוס יהרהר וה' יראה ללבב ויתן לו שכר המחשבה. וראה חומש העמק דבר ויקרא כג, טו שוספרתם לכם בסתמות המקרא משמעו מחשבה ולא דיבור. וראה בית מתתיהו גבאי ח"א סי' ח אות לח.
פה ניתן להקדיש.
תוכן